Title: Etymologi
Author: Carlo Grevy
Last saved by: cg
Company: Denmark

Sprognormer

Normer: regler der er fælles for en gruppe mennesker
- små grupper som familien, skoleklassen, et firma etc.
- store grupper som en landsdel, en nation eller et samfund

- normer kan fx være love, foreningsvedtægter og sport

- opstået af sig selv
- ikke fuldstændig og nøjagtig formuleret
- fordi de fungerer!
- usynlige normer - men synlige når de brydes ("det gør man da ikke")

Sprognormer er diskrete normer!
- når forskellige mennesker mødes
- forskellige dialekter
- mange forskellige måder at tale på og emner, der kan drøftes

Sprognormer i Danmark
Overnorm  - vi kan tale sammen i Danmark trods forskellige dialekter
Andre steder har man ikke altid en sådan overnorm
Kina - engelsk

Geografien har indflydelse på normer
- indflydelse fra engelsk (da vandvejen var den mest brugte)
- indflydelse fra tysk (da store skove på landjorden ikke længere var en forhindring)
- vegetation og bjerge (i ulande i dag)

- forskellige dialekter har forskellige funktioner: afgrænse udadtil - give sammenhold indadtil. Udbredt i grænseregioner!

Private og offentlige normer
Det private: familie og hjem 
Det offentlige: politik, aviser og andre medier

i kulturdebat, i det offentlige: logisk og præcist (envejskommunikation) (referentielt)
i det private: talt sprog - der er hele tiden kontakt - følelser (konativt, fatisk)

mundtligt og skriftligt sprog

Lokalnormer
Dialekter
Regionalsprog

fonetiske forskelle 
- fx stød ("hun" og "hund" - forskellen høres)
- fladt a ("gade"), Hansen-a og Larsen-a
- i ord som fx damp, mappe, kaffe

ord og udtryk
- "derfor ikke", "selv tak", "åh jeg be'r"

semantik
- "grus" og "sand"

Socialnormer
Sociolekter: højsprog og lavsprog

højsprog: højt uddannede og højt socialt placeret
lavsprog: lavere uddannelse og lavere social placering

"sklerose"

intransitiv brug af verbalformer - "lagde" og "satte"
akkusativ i stedet for nominativ - "Peter og mig"

brug af datids-s "i sommers" i skriftsprog

brug af numerus i fælleskøn i stedet for intetkøn: "en køkken", "en teater", "en bord" osv.

Generationsnormer
Kronolekter

fx i-udtale af "cykel"
fx "rude" med o-lyd

"De" i stedet for "du"

forandringer af ords brug!

Fagnormer

afhængig af forskellige professioner
professiolekter - fagsprog

forskellig detaljeringsgrad

fx eskimoer: de opdeler sne og is meget finere end vi danskere gør

murere: "klamper", "trækkebræt", "forstanding", "kop" og "løber"

restauratører, skakspillere, meteorologer etc.

juridisk fagsprog, økonomisk fagsprog

computerfagsprog - indflydelse fra engelsk

Jarvad: Nye ord i dansk

kulturafhængigt - kulturuafhængigt

Argot: hemmeligt og fremmed forbrydersprog -> fagrelateret, fx lægelatin

Jargon: sprogbrug i mindre kreds, i en klike eller en arbejdsgrupper

Slang: i spøgende sammenhænge. Slående billedsprog med vulgært tilsnit. Ofte i ungdomsgrupper. Bekræfter tilhørsforhold til gruppe eller til bestemt livsindstilling.

Rigssprogsnormen

hidtil: afvigende måder at bruge dansk på
vores overnorm: rigssprogsnormen
talesprog - skriftsprog
talesprogsnorm: rigsmålet - skriftsprog(evt. incl. talesprog): modersmålet
styret fra København - speakere og nyhedsoplæsere i radio og tv

Rigssprogsnorm:

Skriftssprognorm: det akademiske skriftsprog - uden talesprogets selvafbrydelser, sætningsknuder.

Omfatter ikke fagsprogsnormerne, fx juridisk sprog eller kancellisproget

Rigssprogsnormen har størst anseelse - og den som fx udlændingen og danskere skal lære

At sige at noget er "korrekt" dansk er at sige det overholder rigssprogsnormen

Den er ikke geografisk, socialt og aldersmæssigt neutral.

Den er den økonomiske og kulturelle elites norm!

Sprogbrugerne er dog hverken helt unge eller helt gamle - og de bor i landets økonomiske, politiske og kulturelle centrum (København)

Rigssprogsnormen: midaldrende københavnsk sprogbrug
- en jysk præget
- en københavnsk præget

Københavnsk er altså ikke bedre (fx ud fra de sproglige funktioner!)
men den har høj prestige!

Der er nogle fordele: den forekommer folk neutral!
- giver ikke anledning til støj: speciel opmærksomhed.
- den er usynlig.

Nogle må lære det - andre har det (fordi de bor i København)

Normgivende instanser
Hele skole- og uddannelsessystemet bruger den prestigeprægede norm
- også i hjemmene
- på arbejdspladserne
- man retter hinandens sprog
- radio og tv
- medier (og udenlands påvirkning virker af og til modsat)
- sprogbrevkasser og sprogudsendelser i radioen

Dansk Sprognævn
- en særlig autoritet
- Retskrivningsordbogen
- regler skal følges i offentligheden
- løbende tilpasninger af reglerne!

Ikke autoriseret: regler for sætningsbygning, disponering, høflighed, sprogrytme m.v.

Rigssprogsnorm: hovedsagelig for det skrevne - for de laveste niveauer

Regler for dette sørger for at der ikke opstår støj på de overliggende niveauer!

Opmærksomheden er om det indholdsmæssige!

Rigssprogsnormen: fordele og ulemper
- to aspekter af samme regelsæt